Lokale lønnsforhandlinger pr 01.01.2005
Ved tariffrevisjonen pr 01.05.2004 ble de sentrale partene enige om å avsette noe av den økonomiske rammen i 2005 til lokale forhandlinger etter kapittel 4, pkt 4.1 med virkning fra 01.01.2005. Forhandlingene skal være sluttført innen 01.11.2004. Dette rundskrivet gjennomgår forberedelse og gjennomføring av disse forhandlingene. 

Tariffrevisjonen pr 01.05.2004
De sentrale partene ble ved tariffrevisjonen pr 01.05.2004 enige om å avsette en pott til lokale forhandlinger etter Hovedtariffavtalen kapittel 4, pkt 4.1 (uravstemmingsdokumentet side 1) på 1,2 % pr 01.01.2005. Forhandlingene skal gjennomføres i løpet av høsten 2004 og være sluttført innen 01.11.2004, Forhandlingene vedrører omfatter alle KAs A- og B-medlemmer.
Forhandlingsbestemmelsene
Bestemmelser om lokale forhandlinger finnes etter den nye Hovedtariffavtalen i kapittel 4. De forhandlingene som særskilt omtales i dette rundskrivet, er forhandlinger etter pkt 4.1 i forhandlingsbestemmelsene. De andre forhandlingshjemlene vil også bli berørt nedenfor i dette rundskrivet.
Alle som på arbeidsgivers vegne skal være med på forberedelse/gjennomføring av de lokale lønnsforhandlingene må sette seg inn i disse forhandlingsbestemmelsene.
Om lønnspolitikk
Lokale forhandlinger er en del av lønnsdannelsen i den enkelte virksomhet. Vi vil anbefale at styrende organ for arbeidsgiver (fellesråd, menighetsråd eller styre) i god tid før forhandlingene gjennomfører en intern drøfting av egen lønnspolitikk. Dette kan med fordel skje med utgangspunkt i en oversikt over eksisterende lønnsforhold i virksomheten, etter at sentrale tillegg pr 01.05.2004 er gitt. 
Egen lønnspolitikk skal i utgangspunktet bidra til at lokal lønnsdannelse støtter og underbygger virksomhetens egne mål og prioriteringer, jfr f.eks. egne virksomhetsplaner. Vi vil peke på følgende lønnspolitiske problemstillinger som aktualiseres i forbindelse med lokale forhandlinger:
•	Er de lønnsmessige ulikhetene i virksomheten rimelig og ønskelig? Er det behov for større lønnsdifferanse – eller behov for lønnsmessig utjevning mellom grupper eller tilsatte i samme gruppe?
•	Skal personrelaterte forhold vektlegges (dvs vektlegging på forhold og egenskaper hos den enkelte arbeidstaker, slik som f.eks. selvstendighet, faglig dyktighet, samarbeidsevne, kreativitet)?
•	Skal stillingsgruppe- eller stillingsrelaterte forhold vektlegges (dvs forhold ved stillingsgruppen eller stillingen som er uavhengig av hvem som er tilsatt, f.eks. ansvar, belastninger, kompetansekrav, lønnsnivå i tilsvarende stillinger utenfor kirken, og rekrutteringssituasjon)?
•	Skal det legges vekt på utdanningsnivå, gjennomført etter- og videreutdanning, likestilling og likelønn?
•	Er det spesielle grupper av tilsatte som bør prioriteres?
Hovedmomenter i en slik lokal lønnspolitikk kan med fordel gjøres skriftlig, og utgjør arbeidsgivers utgangspunkt for det lønnspolitiske drøftingsmøtet mellom partene. Tydelighet og forutsigbarhet fra arbeidsgiver i forhold til egen lønnspolitikk vil være et bidrag til klargjøring av roller og ryddige forhandlinger mellom partene. De lønnspolitiske prioriteringene i styrende organer vil være plattformen for dem som gjennomfører selve forhandlingene på fullmakt fra arbeidsgiver.
Ved årets forhandlinger har ikke de sentrale partene lagt inn noen føringer/
vektlegginger på hvordan lønnsmidlene skal fordeles. Det betyr at de lokale partene forhandler på fritt grunnlag.
Lønnspolitisk drøftingsmøte
Partene har i Hovedtariffavtalen kapittel 3, pkt 3.2.1 avtalt at det minst en gang pr år skal avholdes et lønnspolitisk drøftings-møte mellom de lokale partene. Dette er en viktig arena for å ta opp aktuelle spørsmål og drøfte virksomhetens lønnspolitikk, jfr ovenfor. Temaene på dette møtet er ikke spesielt knyttet til forhandlinger etter pkt 4.1, men til lokale lønnsforhold generelt, jfr også Retningslinjer for lokale forhandlinger, Vedlegg 4. Partene bør i alle fall i møtet
•	avklare beregning av og størrelsen på potten,
•	planlegge praktisk gjennomføring, herunder evt. teknisk samarbeid mellom flere arbeidsgivere og representasjonen fra arbeidstakerorganisasjonene, se også nedenfor.
Det føres referat fra drøftingsmøtet.
Retningslinjer – god forhandlingsskikk
Det er viktig at de lokale forhandlingene blir gjennomført på en måte som samsvarer med det partene har lagt til grunn i de sentrale forhandlingene. Det må vies tilstrekkelig oppmerksomhet på formalitetene, og de lokale partene må søke å opparbeide gjensidig tillit i et godt forhandlingsklima. Lønnsforhandlinger har også noen uskrevne «spilleregler» som må få sin form i et lokalt samarbeid. For å bidra til en kvalitetssikring, er partene enige om et sett «retningslinjer for lokale forhandlinger – god forhandlingsskikk» som står som Vedlegg 4 i HTA. Ut over dette, vil prosessen måtte fortone seg forskjellig på de ulike stedene, på grunn av virksomhetenes ulike størrelser og lokale kulturer. 
Om retningslinjene vil vi kommentere:
•	Hvorvidt forhandlingsmøtene foregår i plenum eller med hver enkelt organisasjon må avgjøres lokalt. I retningslinjene forutsettes det imidlertid at arbeidsgivers tilbud framsettes i fellesmøter, slik at alle partene fortløpende kan bli orientert om hvordan potten brukes. Dette forhindrer ikke at det avholdes særmøter med de enkelte organisasjoner.
•	Dersom arbeidsgiver har lagt fram et skriftlig tilbud, må dette anses for å være bindende, («bordet fanger»), selv om det blir brudd i forhandlingene.
•	Poenget med at arbeidsgiver i sitt første tilbud ikke bør legge fram tilbud som omfatter hele potten, er at organisasjonene bør få anledning til å prioritere/frafalle krav som står i forhold til gjenstående pott. Partene erkjenner at dette ikke så lett lar seg gjøre i små virksomheter, der potten er tilsvarende liten. Det er ingen åpenbare løsninger på dette,– partene må selv komme fram til en hensiktsmessig arbeidsform.
•	Tilbudene fra arbeidsgiver skal også inneholde tilbud som eventuelt gis til uorganiserte arbeidstakere. Se mer om dette nedenfor.
•	Undertegning av protokollene gjøres til slutt, etter at hele potten er brukt. På den måten kan det foretas en gjensidig kontroll av at potten er brukt etter forutsetningene, jfr HTA kapittel 4, pkt 4.1. KA anbefaler at undertegningen gjøres mens alle partene fysisk er til stede, for å forhindre enhver tvil om forhandlingsresultatet i etterkant.
Størrelse på potten
Som det framgår av forhandlingsresultatet (se rundskriv nr 14/04 m/vedlegg) er størrelsen på potten fastsatt til 1,2 % av virksomhetens registrerte/beregnede grunnlønnsmasse i 2004. Lønnsmassen i 2004 må stipuleres ut fra det som er kjente lønnsutgifter etter at de sentrale tilleggene er gitt pr 01.05.2004. 
Kostnadsberegning av krav og tilbud lokalt skal hele tiden gjøres for 12 måneder. 
De lokale partene har et gjensidig ansvar for økonomisk kontroll av forhandlingsresultatet. Å gå ut over potten – unntatt for nødvendig avrunding – er i strid med den sentralt inngåtte avtale. Behov for lønnsøkning lokalt ut over dette, må løses innenfor andre forhandlingshjemler i HTA kapittel 4, se mer om dette nedenfor.
Beregning av potten
De lokale parter fastsetter de lokale pottenes størrelse for arbeidstakere som er omfattet av forhandlingene etter pkt 4.1. Pottene beregnes på grunnlag av utbetalt grunnlønn for disse arbeidstakere 2004. 
Følgende godtgjøringer skal ikke være med i beregningsgrunnlaget:
•	tillegg for særskilt arbeidstid etter HTA kapittel 1, § 5, som tilleggslønn, faste årsbeløp eller etter timeliste,
•	andre tillegg,
•	variabel overtid,
•	lønn for merarbeid ut over stillingens størrelse,
•	møtegodtgjøring,
•	godtgjøringer etter reiseregulativet (skyss, diett etc),
•	telefongodtgjøring, flyttegodtgjøring etc
•	feriepenger og regulativlønn utbetalt i feriemåneden (juni). I stedet skal lønn for mai måned regnes to ganger.
Alle stillinger som menighetsrådet/fellesrådet/virksomheten har arbeidsgiveransvaret for, og som omfattes av HTA kapittel 1, § 1.1 skal i utgangspunktet være med i beregningsgrunnlaget, uavhengig om arbeidstakeren får måneds- eller timelønn. Det skal bare tas med lønn for én arbeidstaker pr stilling, dvs lønn for vikar skal ikke tas med hvis den som innehar stillingen mottar lønn. 
Lønn til uorganiserte arbeidstakere skal være med i beregningsgrunnlaget.
Følgende stillinger skal ikke være med i beregningsgrunnlaget:
•	stillinger som omfattes av kapittel 5,
•	lederstillinger som omfattes av kapittel 3, pkt 3.4.1.
•	ferie- og sykevikarer,
•	arbeidstakere på sysselsettingstiltak,
•	sivilarbeidere,
•	unge arbeidstakere og lærlinger,
•	«ettåringer»,
•	kortvarige engasjementer på mindre enn 6 måneder,
•	stillinger på kommunal tjenesteyting som utfører arbeid for menighetsråd/fellesråd,
•	ubesatte stillinger, tiden de er ubesatt
Hvis det tas utgangspunkt i regnskapsdata for lønnsutgifter, må det korrigeres for
•	lederlønn,
•	feriepenger/lønn i juni (mai to ganger) 
•	lønn til stillinger som ikke skal tas med
•	overtid/merarbeid
•	møtegodtgjøring
Eksempel på beregning er gitt i vedlegg 1 til dette rundskrivet.
Dersom personer har sluttet i løpet av året som danner grunnlaget for beregning av potten, og stillingen har stått ledig eller er inndratt, skal likevel utbetalt lønn dette året innregnes i potten. 
Dersom antall stillinger/årsverk har endret seg vesentlig, må beregningsgrunnlaget korrigeres for dette. KA anbefaler at det settes en grense på endring av årsverk på ± 20 %.
Disponering av potten
Det er bare grunnlønnstillegget som skal kostnadsberegnes og tas av potten, dvs differansen mellom årsbeløpene for grunnlønn før og etter lønnstillegget. Økning i andre godtgjøringer som kommer som følge av lønnsendringen, som f.eks helge- og høytidstillegg skal ikke kostnadsberegnes, fordi disse godtgjøringene heller ikke er tatt med i beregning av potten. Pensjonskostnader skal ikke tas hensyn til ved disponering av potten. Potten skal heller ikke belastes med lønnstillegg til ubesatte stillinger. Eksempel på disponering av potten er tatt inn som vedlegg 2 til dette rundskrivet.
Representasjon fra organisasjonene
Det er arbeidstakerorganisasjonene som gjennom sitt partsforhold med Kirkens Arbeidsgiverorganisasjon har rett til å forhandle lokalt på vegne av sine medlemmer. Det gjelder også deltakelse i de lønnspolitiske drøftingene etter kapittel 3, pkt 3.2.1 Disse 16 organisasjonene er:
•	
Arkitektenes fagforbund
•	Den norske kirkes kateketforening 
•	Den norske kirkes presteforening 
•	Det Norske Diakonforbund 
•	Fagforbundet
•	Fellesorganisasjonen for barnevernspedagoger, sosionomer og vernepleiere 
•	Flerfaglig FellesOrganisasjon
•	KFO
•	Musikernes fellesorganisasjon 
•	Naturviterforbundet
•	Norges Ingeniørorganisasjon 
•	Norges Juristforbund 
•	Norsk Forskerforbund 
•	Norsk Sykepleierforbund 
•	Universitet- og høyskoleutdannedes forbund
•	Utdanningsforbundet
Det er normalt organisasjonenes tillitsvalgte/områdetillitsvalgte/fellestillitsvalgte som ivaretar dette, jfr bestemmelsene i Hovedavtalen § 9. Organisasjonene har i hht HA § 8-9 plikt til å informere arbeidsgiver skriftlig om hvem som er tillitsvalgt. Dersom det mot formodning ikke er utpekt tillitsvalgt/områdetillitsvalgt/
fellestillitsvalgt, bør arbeidsgiver tilskynde og legge til rette for at dette skjer. Samtidig oppfordres arbeidsgiver til å være smidig for at forhandlingene kan gjennomføres på en ryddig måte.
Overlevering av krav
Kravene fra de tilsatte skal komme fra en arbeidstakerorganisasjon med partsrett. Dersom det kommer inn krav direkte fra en enkelttilsatt som er organisert, bør arbeidsgiver henvise kravet videre til dennes organisasjon. 
Forholdet til uorganiserte
KA anbefaler å legge til grunn den praksis overfor uorganiserte arbeidstakere som er etablert i kommunene, og som er basert på en dom i Arbeidsretten i 1995 (jfr KS’ B-rundskriv nr 64/95). Vi ber våre medlemmer å innrette seg etter følgende:
Uorganiserte arbeidstakere har ikke forhandlingsrett, men arbeidsgiver plikter å vurdere de uorganisertes lønns- og arbeidsvilkår i forhold til de organiserte arbeidstakerne i lokale forhandlinger. Når det gjelder 4.1-forhandlinger plikter arbeidsgiver å opplyse om
1.	arbeidsgiver akter å gi lønnstillegg til uorganiserte arbeidstakere,
2.	hvor stor del av potten som aktes disponert til uorganiserte arbeidstakere, og
3.	hvilke konkrete lønnsendringer det er tale om.
Tilsatte som er medlem i arbeidstakerorganisasjoner som ikke har partsrett, regnes i KAs tariffområde som uorganiserte.
Andre forhold
Der det er behov for opprydding i bruk av stillingskoder, anbefaler KA at dette blir gjort til gjenstand for forhandlinger ved denne anledningen.
Praktisk gjennomføring
Det er fellesråd/menighetsråd/styre som organ som står ansvarlig som arbeidsgiver for gjennomføring av forhandlingene. Det vil de fleste steder være hensiktsmessig å velge/utnevne noen til et forhandlingsutvalg. For å få gjennomgående representasjon, kan dette med fordel være arbeidsutvalget. Det er normalt at daglig leder (kirkeverge) deltar i forhandlingene på arbeidsgivers side. Fellesrådet/menighetsrådet/styret bør på forhånd gi fullmakter til forhandlingsutvalget innen gitte rammer. Protokollene fra forhandlingene må skrives i overensstemmelse med fullmakten. 
Samordning
I kapittel 3, pkt 3.2.1 har partene forpliktet seg til å gjennomføre forhandlingene på en «rasjonell og hensiktsmessig måte», og det oppfordres til å «finne praktiske arbeidsformer ved f.eks å samordne forhandlingene». Dette gjelder i første rekke samordning mellom arbeidstakerorganisasjonene. De sentrale partene har også drøftet samarbeid mellom arbeidsgivere. Vi viser til Retningslinjer for lokale forhandlinger:
«Dersom de lokale partene blir enige om det, kan arbeidstakerorganisasjoner samordne forhandlingene, jfr pkt 3.2.1 annet ledd. Arbeidsgivere i et område (f.eks et prosti) oppfordres til å vurdere teknisk samarbeid for å rasjonalisere arbeidet med forhandlingene.»
Teknisk samarbeid mellom arbeidsgivere innebærer f.eks en felles, praktisk gjennomføring av de lokale forhandlingene. Det kan oppnevnes én forhandlingsleder for alle arbeidsgiverne, men de enkelte avgjørelser tas i den respektive forhandlingsdelegasjon. Samordningen innebærer ikke at arbeidsgiverne kan operere med en felles «pott», men at disse holde atskilt. Protokollene skal skrives med hver enkelt arbeidsgiver.
Samarbeid fellesråd/menighetsråd
Mange steder har både fellesrådet og enkelte menighetsråd arbeidsgiveransvar. Når de lokale lønnsforhandlingene skal forberedes, antar KA at det vil være tjenlig at de menighetsråd som har egne stillinger samarbeider tett med fellesrådet om forhandlingene, og at det i disse tilfellene til og med vil kunne være hensiktsmessig å samle alt i én pott. Slike forhold bør menighetsråd/fellesråd avklare internt før det tas opp til drøftingene med arbeidstakerorganisasjonene etter HTA kapittel 3, pkt 3.2.1. Det forutsettes at partene er enige om en slik løsning.
Protokoller
Det skal alltid skrives protokoll fra lokale forhandlinger.

Protokollen skal inneholde:
•	tid og sted for forhandlingene,
•	navn på partene,
•	hjemmel for forhandlingene,
•	hvem som var til stede,
•	ved enighet: hva partene er enige om, f.eks hvilke arbeidstakere det angår, og fra hvilket tidspunkt det skal gjelde,
•	ved uenighet: hva partene ikke kom til enighet om,
•	eventuelle forbehold,
•	underskrifter fra begge/alle parter.
Evt. uenighetsprotokoll skrives med arbeidstakerorganisasjonen vedr. alle dens medlemmer. 
Det er anledning for partene å tilkjennegi synspunkter i en protokolltilførsel. Ensidige protokolltilførsler tas inn etter underskriftene. Eksempler på protokoller er gjengitt som vedlegg 3 til dette rundskrivet. KA anbefaler ikke at det føres inn felles protokolltilførsler som binder partene ved framtidige lokale lønnsforhandlinger, men at protokollene begrenses til å handle om konkrete lønnsendringer fra de aktuelle virkningsdatoene. Formuleringer av f.eks lønnsmessige intensjoner hører hjemme i de lønnspolitiske drøftingene etter HTA kapittel 3, pkt 3.2.1. 
Uenighet/anke
Bestemmelsene om framgangsmåten for å løse uenighet i forbindelse med de lokale lønnsforhandlingene er regulert kapittel 4, pkt 4.1. Det er lagt opp til at de sentrale partene har et større ansvar for å bidra til en endelig løsning, evt i samarbeid med de lokale parter. Dersom dette ikke fører fram, løses tvisten i hht Hovedavtalen § 4-3 som tidligere.
Det betyr ikke at enhver uenighet lokalt skal bringes inne for de sentrale partene for organisatorisk behandling. Det er opp til hver av partene å ta stilling til om det er nødvendig/ønskelig. Fristen for å bringe uenighet inn for de sentrale partene er satt til 15.11.2004.
Lønn og offentlighet
Under lokale lønnsforhandlinger vil det kunne reises spørsmål om i hvilken grad arbeidsgiver kan utlevere lønnsopplysninger om de tilsatte. KA vil her vise til de retningslinjene som staten har gitt i personalmelding (PM) nr 16/2002, og gjengir her hovedpunktene:
•	Kirkelige organer er omfattet både av Personopplysningsloven (POL) og Offenlighetsloven (OFL).
•	Lønnsopplysninger er etter POL’s definisjon personopplysninger som ikke kan utleveres uten hjemmel. Skriftlig samtykke fra den tilsatte er en slik hjemmel, og Datatilsynet har lagt til grunn at en tilsatt gjennom sitt medlemskap i en fagorganisasjon har gitt samtykke til at lønnsopplysninger kan utleveres til dennes organisasjon.
•	Lønnsopplysninger er ikke opplysninger som er underlagt lovbestemt taushetsplikt i hht OFL. Det betyr at alle arbeidstakerorganisasjonene kan få innsyn i dokumenter som viser lønnsplassering til samtlige tilsatte.
•	Under forhandlingene anses enhver som har fremmet krav for å ha gitt samtykke til at opplysningene blir kjent for partene i forhandlingene.
•	Innholdet i protokollen fra forhandlingene vil normalt ikke være taushetsbelagt, dersom det begjæres innsyn.
•	Oppsummert vil det være slik at arbeidsgiver på eget initiativ kun kan utlevere lønnsopplysninger om den enkelte tilsatte til dennes fagforening. Dersom det begjæres innsyn i dokumenter som inneholder lønnsopplysninger, kan slikt innsyn gis også til andre, f.eks ved papirkopi. Dokumentet kan ikke inneholde andre sensitive opplysninger, f.eks fagforeningstilknytning.

Frister/datoer
•	Partene lokalt må selv sette fristen for når kravene fra arbeidstakerorganisasjonene skal være overlevert. Dette bør koordineres med det lønnsplitiske drøftingsmøtet.
•	Forhandlingene skal gjennomføres innen 01.11.2004.
•	Resultatet av forhandlingene skal gjøres gjeldende fra 01.01.2005.
•	Frist for anke, dvs å bringe uenighet inn for de sentrale parter er 15.11.2004.
Forhandlinger etter andre forhandlingshjemler
I HTA kapittel 4 er det gitt hjemler i pkt 4.2 og 4.3 for forhandlinger om endret lønnsplassering ut over det som nå skal gjennomføres etter pkt 4.1 (kapittel 3, pkt 3.4.1 er omtalt ovenfor). KA vil minne om kriteriene for slike forhandlinger, slik de er gjengitt i den enkelte bestemmelse. Det er ikke noe formelt i veien for å gjennomføre forhandlinger etter pkt 4.2 eller 4.3 på samme tid som etter 4.1. I så fall bør dette tas opp med arbeidstakerorganisasjonene i det lønnspolitiske drøftingsmøtet, og det må utferdiges atskilte protokoller for den enkelte forhandlingshjemmel.

Frank Grimstad
adm. direktør

Vedlegg 1: Beregning av lønnsmasse og pott 
Ved eksemplet nedenfor vises hvordan lønnsmassen kan beregnes som grunnlag for 4.1-forhandlingene i 2004. En tenkt arbeidsgiver (fellesråd) har følgende arbeidsstokk:
•	Daglig leder/kirkeverge i 100% stilling
•	Kontorfullmektig i 40% stilling
•	Menighetssekretær i 75% stilling
•	Kirketjener i 100% stilling
•	Spesialarbeider i 100% stilling
•	Klokker i 20% stilling
•	Renholder i 15% stilling
•	Menighetsarbeider (barnearbeider) i 40% stilling
•	Organist i 50% stilling
•	Kantor i 100% stilling. 
•	Diakon i 100% stilling 
•	Barnehagestyrer i 75% stilling
•	2 barnehageassistenter i 40% stilling.
•	Ungdomsarbeider i 100% stilling (sivilarbeider) 

Daglig leder/kirkeverge får lokal lønnsfastsetting etter HTA kapittel 3, pkt 3.4.1, og skal ikke tas med i beregningsgrunnlaget.
Diakonstillingen har 50% tilskudd fra bispedømmerådet, og skal tas med (hele stillingen).
Sivilarbeidertjeneste er en egen avtale med sivilforsvaret, og ungdomsarbeideren skal derfor ikke tas med.
Fellesrådet har arbeidsgiveransvaret for en menighetsbarnehage. Barnehagen har 15 timers åpningstid i uka, og har en styrer i 75% og to assistenter i 40% stilling. Barnehagen følger skoleåret, og det er avtalt lokalt et skoleårsfradrag på 11% i hht særavtale. Det betyr i praksis at disse stillingene er redusert med 11% til hhv 66,75% og 35,6% stilling. 
Diakonen og den ene assistenten har 8 års lønnsansiennitet, de andre 10 år.
Kantor oppnår 16 års ansiennitet pr 1. november 2004.

Lønnsmasse 2004
Lønnsmassen for de lokale forhandlingene pr 01.01.2005 hos arbeidsgiveren i eksemplet kan beregnes slik:

Stilling	Kode	L.sats	Tidsrom	Mnd	Årslønn	Deltid%	Sum	Sum pr still	
Kontorfullmektig	5142	224,0	jan-apr	4	224 000	40	 29 867 		
 	 	240,0	mai-des	8	240 000	40	 64 000 	 93 867 	
Menighetssekretær	5144	240,0	jan-apr	4	240 000	75	 60 000 		
 	 	255,0	mai-des	8	255 000	75	 127 500 	 187 500 	
Kirketjener	5137	225,0	jan-apr	4	225 000	100	 75 000 		
 	 	240,0	mai-des	8	240 000	100	 160 000 	 235 000 	
Spesialarbeider	5137	230,0	jan-apr	4	230 000	100	 76 667 		
 		240,0	mai-des	8	240 000	100	 160 000 	 236 667 	
Renholder	5149	224,0	jan-apr	4	224 000	15	 11 200 		
 	 	240,0	mai-des	8	240 000	15	 24 000 	 35 200 	
Kantor	5202	320,0	jan-apr	4	320 000	100	 106 667 		
		330,0	mai-okt	6	330 000	100	 165 000 		
 	 	340,0	nov-des	2	340 000	100	 56 667 	 328 333 	
Organist	5183	277,0	jan-apr	4	277 000	50	 46 167 		
 	 	293,0	mai-des	8	293 000	50	 97 667 	 143 833 	
Menighetsarbeider	5228	271,0	jan-apr	4	271 000	40	 36 133 		
 	 	277,0	mai-des	8	277 000	40	 73 867 	 110 000 	
Styrer	5199	278,0	jan-apr	4	278 000	66,75	 61 855 		
 	 	284,0	mai-des	8	284 000	66,75	 126 380 	 188 235 	
Assistent	5117	208,0	jan-apr	4	208 000	35,6	 24 683 		
 	 	211,0	mai-des	8	211 000	35,6	 50 077 	 74 760 	
Assistent	5117	224,0	jan-apr	4	224 000	35,6	 26 581 		
 	 	240,0	mai-des	8	240 000	35,6	 56 960 	 83 541 	
Klokker	5139	224,0	jan-apr	4	224 000	20	 14 933 		
 	 	240,0	mai-des	8	240 000	20	 32 000 	 46 933 	
Diakon	5167	280,0	jan-apr	4	280 000	100	 93 333 		
 	 	288,6	mai-des	8	288 600	100	 192 400 	 285 733 	
Sum							 2 049 603 	 2 049 603 	

Beregning av potten
Potten er i hht til den sentrale protokollen 1,2 % av lønnsmassen for hele 2004:
kr 2.049.603 * 1,2 / 100 = kr 24.595.

Vedlegg 2: Disponering av potten

Etter gjennomførte forhandlinger pr 01.01.2005 i eksemplet fra vedlegg 1, er potten brukt slik:

Stilling	Kode	Gml. l.sats	Årslønn	Ny l.sats	Årslønn	Deltid%	Kostnad	
Styrer	5199	284,0	284 000	294,0	294 000	66,75	6 675	
Assistent	5117	211,0	211 000	220,0	220 000	35,6	3 204	
Menighetsarbeider	5228	277,0	277 000	285,0	285 000	40	3 200	
Diakon	5167	288,6	288 600	300,0	300 000	100	11 400	
Sum	 	 	 	 	 	 	24 479	

Vedlegg 3: Eksempler på protokoller
PROTOKOLL
År 2004, den 10. oktober ble det i menighetssenteret ført forhandlinger mellom Fredvik kirkelig fellesråd på den ene siden og NN lag/forening/forbund på den andre siden. Forhandlingene ble ført med hjemmel i Hovedtariffavtalen kapittel 4, pkt 4.1.
Til stede:
Fra Fredvik kirkelig fellesråd:	Per Pettersen
	Hege Holstad
	Knut Kolsrud
Fra NN lag/forening/forbund:	Arne Aspen
Etter felles- og særmøter ble partene enige om følgende:
Barnehagestyrer Signe Solbakken, stillingskode 5199 gis opprykk fra lønnssats 284,0 (kr 284.000 pr år i hel stilling) til lønnssats 294,0 (kr 294.000 pr år i hel stiling).
Endringen iverksettes med virkning fra 01.01.2005.
	Fredvik kirkelig fellesråd	NN lag/forening/forbund
	Per Pettersen	Arne Aspen
	(sign.)	(sign.)

PROTOKOLL
År 2004, den 20. oktober ble det i Trangnes rådhus ført forhandlinger mellom Trangnes menighetsråd på den ene siden og NN lag/forening/forbund på den andre siden. Forhandlingene ble ført med hjemmel i Hovedtariffavtalens kapittel 4, pkt 4.1.
Til stede:
Fra Trangnes menighetsråd :	Børre Berg
	Sverre Sivertsen
	Marta Malvik
Fra NN lag/forening/forbund:	Vigdis Veum
NN lag/forening/forbund la fram krav om lønnsopprykk fra lønnssats 240 (kr 240.000 pr år i hel stilling) til lønnssats 250 (kr 250.000 pr år i hel stilling) for renholder Unni Ulvik med virkning fra 01.01.2005.
Trangnes kirkelig fellesråd kunne ikke imøtekomme kravet.
Partene kom ikke til enighet.
	Trangnes menighetsråd 	NN lag/forening/forbund
	Børre Berg	Vigdis Veum
	(sign.)	(sign.)

Protokolltilførsel fra NN lag/forening/forbund:
NN vil uttale [..].