TARIFFREVISJONEN PR. 01.05.2002 – 
ANBEFALT FORSLAG – URAVSTEMNINGSDOKUMENT
Vedlegg til KA-rundskriv 17/02 av 25.06.2002

1. LØNN (alle beløp er årslønn i hele stillinger)

a)	Generelt tillegg, kapittel 4
Det gis et generelt tillegg på kr 6.000 pr 01.05.2002 til alle stillinger 

b)	Minstelønnsplassering, kapittel 4 (inkluderer generelt tillegg etter pkt 1 a))
	For stillinger hvor det ikke kreves særskilt utdanning (stillinger i tidl. lønnsstruktur 1 som er grunnlønnsplassert i lr 2 og 3) økes minstelønnen pr 01.05.2002 til kr 190.000, økende til kr 195.000 etter 4 år, 205.000 etter 8 år og 220.000 etter 10 år. Minstelønn etter 10 år økes til kr 224.000 pr 01.07.2003. Øvrige stillinger/avansementsstillinger til disse stillingene (jfr vedlegg 1) er inkludert her.

	For fagarbeiderstillinger/tilsvarende fagarbeiderstillinger (stillinger i tidl. lønnsstruktur 1 som er grunnlønnsplassert i lr 5 og 6) økes minstelønnen pr 01.05.2002 til kr 215.000, økende til kr 220.000 etter 4 år, 225.000 etter 8 år og 235.000 etter 10 år. Minstelønn etter 10 år økes til kr 239.000 pr 01.07.2003. Øvrige stillinger/avansementsstillinger til disse stillingene (jfr vedlegg 1) er inkludert her.

	For stillinger hvor det kreves høgskoleutdanning (stillinger i tidl. lønnsstruktur 2 som er grunnlønnsplassert i lr 7 og 10) økes minstelønnen pr 01.05.2002 til kr 250.000, økende til kr 255.000 etter 4 år, 260.000 etter 8 år og 271.000 etter 10 år. Minstelønn etter 10 år økes til kr 277.000 pr 01.07.2003. Øvrige stillinger/avansementsstillinger til disse stillingene (jfr vedlegg 1) er inkludert her.

	For stillinger hvor det kreves utdanning i samsvar med Tjenesteordningene fastsatt av Kirkemøtet (stillinger i tidl. lønnsstruktur 2 og 3 som er grunnlønnsplassert i lr 12 og 13), og for stillinger hvor det kreves høyskoleutdanning med ytterligere spesialistutdanning økes minstelønnen pr 01.05.2002 til kr 270.000, økende til kr 275.000 etter 4 år, 280.000 etter 8 år og 290.000 etter 10 år. Minstelønn etter 10 år økes til kr 300.000 pr 01.07.2003. Øvrige stillinger/avansementsstillinger til disse stillingene (jfr vedlegg 1) er inkludert her.

	For stillinger innen undervisning, diakoni og kirkemusikk hvor det kreves utdanning i samsvar med Tjenesteordningene fastsatt av Kirkemøtet, og hvor stillingsinnehaveren i tillegg har utdanning som tilsvarer 2 år fordypning på hovedfag-/diplomnivå økes minstelønnen pr 01.05.2002 til kr 270.000, økende til kr 275.000 etter 4 år, 280.000 etter 8 år og 290.000 etter 10 år. Øvrige stillinger/avansementsstillinger til disse stillingene (jfr vedlegg 1) er inkludert her. Med virkning fra 01.08.2002 økes minstelønnen til kr 290.000, økende til kr 295.000 etter 4 år, 300.000 etter 8 år og 310.000 etter 10 år. Minstelønn etter 10 år økes til kr 320.000 pr 01.09.2003. Øvrige stillinger/avansementsstillinger til disse stillingene (jfr vedlegg 1) er inkludert her. Avgrensningen vedr. utdanning gjelder ikke kateket i stillingskode 5204 som ble overført fra staten pr 01.03.2001.

	Unge arbeidstakere får lønn beregnet slik:
	T.o.m 14 år får 50 % av minstelønn
	15 år får 70 % av minstelønn
	16 år får 85 % av minstelønn
	17 år får 90 % av minstelønn

c)	Lokale forhandlinger, kapitel 4
	Det avsettes en pott på 0,5 % til lokale forhandlinger pr 01.05.2002. 
Partene lokalt skal i forhandlingene særskilt ta høyde for relasjonsproblematikk og sikre at ledere og arbeidsledere med direkte lederansvar blir lønnet minimum 6.000 kr høyere enn arbeidstakere de er satt til å lede. Unntak fra dette vil eksempelvis være underordnet som har stilling med selvstendig fagansvar i hht Tjenesteordning, personlig avlønning etter HTA kapittel 1, § 3, pkt 3.4, særskilt avlønning på grunn av spesial‑/spisskompetanse, rettrettstilling og lignende. 

	Det avsettes en pott på 1,5 % til lokale forhandlinger pr 01.01.2003. 
	Forhandlingene bør sørge for en lønnsutvikling som er gunstig med sikte på likelønn mellom kjønnene.

	Forhandlingen om de to pottene samordnes i én forhandlingsrunde, med adskilte protokoller.
	Kravene skal være overlevert lokal arbeidsgiver innen 01.10.2002. Forhandlingene skal være sluttført innen 01.11.2002.

	Ved uenighet vises til HTA kapittel 4, pkt 4.3.1.

d)	Forhandlinger for stillinger som får sin lønn fastsatt lokalt, kapittel 5.
	Stillinger som er omfattet av kapittel 5 får sin lønn fastsatt lokalt. 

2. LØNNSSYSTEM

Kapittel 3  Generelle lønns- og stillingsbestemmelser

3.1	Bruttolønn
	Lønnssystemet  er et bruttolønnssystem. 
3.2	Hovedtillitsvalgt/områdetillitsvalgt – Avlønning
	De arbeidstakere som er innvilget hel permisjon for å fungere som hovedtillitsvalgt/områdetillitsvalgt, avlønnes med minimum kr. 260 000 uten tilståelse av eventuelle tillegg. Avlønningen er pensjonsgivende. (Resten av tidl. pkt 3.1.2 uendret)
3.3 	Tilleggslønn (tidligere kap. 4, T-tabell)

Faste og variable tillegg knyttet til arbeidsytelse, er pensjonsgivende når de godtgjøres som årsbeløp og utbetales på samme måte som ordinær lønn. Dette gjelder følgende ytelser:

•	Kap. 1, § 5, pkt. 5.2 Lørdags- og søndagstillegg
•	Kap. 1, § 5, pkt. 5.4 Kvelds- og nattillegg

	Med grunnlag i gjeldende arbeidsplan beregnes tilleggene for den enkelte arbeidstaker på årsbasis og omregnes til månedlige beløp. Ved beregning av tilleggslønn legges det til grunn et årstimetall på 1900 timer.

	Dersom partene lokalt er enige om det, kan også tillegg etter § 5.3 og 5.5 utbetales som pensjonsgivende tilleggslønn

Tilleggene faller bort når grunnlaget for dem ikke lenger er til stede.

Midlertidige avvik fra gjeldende arbeidsplan for kortere tidsrom enn 6 uker skal ikke medføre endring i utbetaling av faste tillegg til månedslønn. Ved faktiske merbelastninger i form av flere kvelds- og nattevakter og lørdags- og søndagsvakter i avviksperioden, utbetales differansen i forhold til det beregnede faste tillegget.

Ved endring av arbeidsplanene og avvik som varer mer enn 6 uker, skal det foretas ny beregning av fast tilleggslønn.

Deltidsansatte, vikarer og ansatte med tidsbegrenset tilsetting som får månedslønn, får tillegget beregnet på samme måte som for faste heltidstilsatte.

	Ekstrahjelper får tilleggsytelsene godtgjort i henhold til faktisk utført arbeid som gir rett til tillegg.

3.4	Lederavlønning 

Lønn til daglig leder av fellesrådets virksomhet, jfr Kirkeloven § 13, 2. ledd, og lederstillinger på tilsvarende nivå og/eller med sammenlignbart arbeids- og ansvarsnivå, fastsettes etter forhandlinger. Vurdering av lederlønninger kan foretas en gang i året.

Grunnlaget for vurderingene er ett eller flere av følgende kriterier:

•	Oppnådde resultater i forhold til virksomhetens målrettede aktiviteter
•	Utøvelse av lederskap i forhold til virksomhetens mål
•	Betydelige organisatoriske endringer 
•	Behov for å beholde kvalifisert arbeidskraft.

Dette punktet erstatter bestemmelsene i kapittel 4 pkt. 4.3.1 og kapittel 5, pkt 5.2 for de berørte stillinger.

Ordningen kan gjøres gjeldende for andre lederstillinger dersom partene sentralt er enig om det.

Kommer partene ikke til enighet ved forhandlinger, kan tvisten ikke ankes. Arbeidsgivers siste tilbud skal da vedtas.

3.2:	Lønnstabell: UTGÅR.

3.3:	Lønnsrammer: UTGÅR.

3.5:	Lønnssamtale
	Dersom den tilsatte gjennom to år oppnår en vesentlig lavere lønnsutvikling enn lønnsutviklingen for sammenliknbare stillinger i virksomheten, skal det gjennomføres en lønnssamtale mellom arbeidsgiver og den tilsatte. Den tilsatte har rett til å la seg bistå av sin tillitsvalgte. I samtalen skal arbeidsgiver og den tilsatte i fellesskap diskutere hvilke tiltak som kan iverksettes for at den tilsatte skal oppnå bedre lønnsutvikling. Det skal føres referat fra samtalen dersom den tilsatte ber om det.

Lønnssamtaler bør innarbeides som en fast ordning for alle tilsatte.

Kapittel 4  sentralt lønns- og stillingsregulativ 

Innledende merknader 

1.	Sentralt stillingsregulativ inneholder de ulike stillingers minimumsavlønning. 
2.	Lønnsfastsettelsen lokalt skjer ved tilsetting og på grunnlag av bestemmelsene i hovedtariffavtalen .
3.	Ved lønnsfastsettelsen skal det bl.a. tas hensyn til stillingens kompleksitet, og den 
enkelte ansattes kompetanse, ansvar, innsats og resultatoppnåelse.

3.4.0 Gjennomgående lederstillinger: UTGÅR.

3.4.1 Lønnstrruktur 1: UTGÅR.

3.4.2 Lønnsstruktur 2: UTGÅR.

3.4.3 Lønnsstruktur 3: UTGÅR.

3.4.4 Særskilte lederstillinger: UTGÅR.

4.2	Stillingskoder/minstelønn

Kode	Stillingsbetegnelse	Minstelønn	
		0 år	4 år	8 år	10 år	10 år 
pr. 1.7.2003	
5111	Arbeider 	190.000	195.000	205.000	220.000	224.000	
5160	Arbeidsleder	-	-	-	-	-	
5117	Assistent	190.000	195.000	205.000	220.000	224.000	
5212	Assisterende leder	-	-	-	-	-	
5242	Assisterende styrer v/barnehage	-	-	-	-	-	
5161	Avdelingsleder	-	-	-	-	-	
5196	Avdelingsleder	-	-	-	-	-	
5125	Barne- og ungdomsarbeider
(m/ fagbrev)	215.000	220.000	225.000	235.000	239.000	
5122	Barnepleier (65)	215.000	220.000	225.000	235.000	239.000	
5165	Barnevernspedagog	250.000	255.000	260.000	271.000	277.000	
5241	Daglig leder i menighet	-	-	-	-	-	
5216	Daglig leder/kirkeverge	-	-	-	-	-	
5167	Diakon	270.000	275.000	280.000	290.000	300.000	
5107	Diakon	270.000	275.000	280.000	290.000	300.000	
5107	Diakon*	290.000	295.000	300.000	310.000	320.000**	
xxxx	Diakonimedarbeider	250.000	255.000	260.000	271.000	277.000	
5200	Domkantor	270.000	275.000	280.000	290.000	300.000	
5200	Domkantor*	290.000	295.000	300.000	310.000	320.000**	
5127	Håndverker/fagarbeider	215.000	220.000	225.000	235.000	239.000	
5124	Fagarbeider	215.000	220.000	225.000	235.000	239.000	
5162	Formann	-	-	-	-	-	
5104	Forsker I	-	-	-	-	-	
5105	Forsker II	-	-	-	-	-	
5106	Forsker III	-	-	-	-	-	
5219	Fritidsleder	-	-	-	-	-	
5169	Førskolelærer	250.000	255.000	260.000	271.000	277.000	
5172	Ingeniør	250.000	255.000	260.000	271.000	277.000	
5175	Kantor	270.000	275.000	280.000	290.000	300.000	
5202	Kantor	270.000	275.000	280.000	290.000	300.000	
5202	Kantor*	290.000	295.000	300.000	310.000	320.000**	
5176	Kateket	270.000	275.000	280.000	290.000	300.000	
5204	Kateket	270.000	275.000	280.000	290.000	300.000	
5204	Kateket*	290.000	295.000	300.000	310.000	320.000**	
xxxx	Kirkegårds-/krematoriearbeider	190.000	195.000	205.000	220.000	224.000	
5137	Kirketjener	190.000	195.000	205.000	220.000	224.000	
5138	Kirketjener I	190.000	195.000	205.000	220.000	224.000	
5112	Kirketjener/kirkegårdsarbeider	190.000	195.000	205.000	220.000	224.000	
5102	Kirketolk	-	-	-	-	-	
5139	Klokker	190.000	195.000	205.000	220.000	224.000	
5222	Klubbleder	-	-	-	-	-	
5188	Konsulent	250.000	255.000	260.000	271.000	277.000	
5142	Kontorfullmektig	190.000	195.000	205.000	220.000	224.000	
5224	Leder	-	-	-	-	-	
5228	Menighetsarbeider	190.000	195.000	205.000	220.000	224.000	
5235	Menighetspedagog	250.000	255.000	260.000	271.000	277.000	
5144	Menighetssekretær	215.000	220.000	225.000	235.000	239.000	
5133	Miljøterapeut/-arbeider   (65)	215.000	220.000	225.000	235.000	239.000	
5163	Oppsynsmann	-	-	-	-	-	
5147	Organist	190.000	195.000	205.000	220.000	224.000	
5183	Organist	250.000	255.000	260.000	271.000	277.000	
5198	Pedagogisk leder****	250.000	255.000	260.000	271.000	277.000	
5225	Personalsjef	-	-	-	-	-	
5226	Prest***	-	-	-	-	-	
5149	Renholder (65)	190.000	195.000	205.000	220.000	224.000	
5130	Renholdsoperatør	215.000	220.000	225.000	235.000	239.000	
5206	Rådgiver	270.000	275.000	280.000	290.000	300.000	
5185	Saksbehandler	250.000	255.000	260.000	271.000	277.000	
5103	Sanger	190.000	195.000	205.000	220.000	224.000	
5151	Sekretær	215.000	220.000	225.000	235.000	239.000	
5114	Spesialarbeider	190.000	195.000	205.000	220.000	224.000	
5192	Spesialpedagog	270.000	275.000	280.000	290.000	300.000	
5199	Styrer v/barnehage	-	-	-	-	-	
5195	Sykepleier  (65)	250.000	255.000	260.000	271.000	277.000	
5156	Vaktmester	190.000	195.000	205.000	220.000	224.000	
5227	Økonomisjef	-	-	-	-	-	

*	Gjelder med virkning fra 01.08.2002. Omfatter kateket, diakon og kantor som i tillegg til utdanning i samsvar med tjenesteordningens kvalifikasjonskrav har utdanning som tilsvarer 2 års fordypning på hovedfag-/diplomnivå. Avgrensningen gjelder ikke kateket i stillingskode 5204 som ble overført fra staten pr 01.03.2001.
**	Gjelder med virkning fra 01.09.2003.
***	Stillingskode 5226 Prest tilsatt i fellesråd/menighetsråd lønnes med utgangspunkt i grunnlønnsplassering for 0922 Kapellan i staten. Godtgjøring for særskilt arbeidstid etter HTA kapittel 1, § 5 tas hensyn til ved innplassering. Fastsetting av virkningstidspunkt skal skje med hjemmel i HTA kapittel 4, pkt 4.3.3. Forhandlingene skal gjennomføres så tidlig som mulig etter at endringer for 0922 Kapellan i staten har funnet sted.
****	5198 Pedagogisk leder skal lokalt avlønnes høyere enn minstelønn for 5169 Førskolelærer.

4.3	Forhandlingsbestemmelser

4.3.0	Lokale drøftinger 
	De lokale parter avholder minst en gang pr år et lønnspolitisk drøftingsmøte. Arbeidsgiver skal forut for drøftingsmøtet legge fram tallmateriale som viser lønnsnivå og lønnsutvikling fordelt på kjønn. 

De sentrale parter forutsetter at de lokale forhandlinger gjennomføres på en rasjonell og hensiktsmessig måte. De lokale parter oppfordres til å finne praktiske arbeidsformer ved f.eks. å samordne forhandlingene. Det presiseres at det gjennom referat skal framgå enighet mellom partene om dette. 

Det vises til vedlegg for god forhandlingsskikk.

4.3.1	Lokale forhandlinger 
	Partene sentralt kan avsette en viss andel av den økonomiske rammen til lokale forhandlinger etter denne bestemmelsen.

Partene sentralt fastsetter virkningstidspunkt og tidspunkt for når de lokale forhandlingene må være sluttført.

Partene lokalt fastsetter den totale pottens størrelse for arbeidstakere som er omfattet av forhandlingene etter dette punkt.
	
	Kravene fremmes overfor den enkelte arbeidsgiver.

	Alle endringer må skje innenfor rammen av Hovedtariffavtalens bestemmelser. 

Det skal skje en gjensidig økonomisk kontroll av forhandlingsresultatene.

Uenighet om lønnsregulering/anke
Oppnås ikke enighet i det lokale oppgjøret kan hver av partene bringe tvisten inn for organisatorisk behandling mellom de sentrale parter. De sentrale parter kan anbefale fornyet lokal forhandling eller definere den endelige løsning på tvisten.

Dersom ingen av disse løsningene fører fram kan det benyttes voldgift. De sentrale parter, Kirkens Arbeidsgiverorganisasjon og den angjeldende arbeidstakerorganisasjon, avgjør hvilken type voldgift som skal benyttes. Ved uenighet gjelder Hovedavtalen § 4‑3.

4.3.2	Særskilte forhandlinger 
Partene lokalt kan uavhengig av det som er nevnt under pkt 4.3.1 og 4.3.3 ta opp forhandlinger om omgjøring av stillinger, alternative lønnsplasseringer og/eller annen godtgjøring innenfor Hovedtariffavtalens bestemmelser når:
•	det er foretatt betydelige organisatoriske og/eller bemanningsmessige endringer
•	det er skjedd betydelige endringer i en stillings arbeids‑ og ansvarsområde
•	en stillings arbeids- og ansvarsområde er betydelig endret som følge av at arbeidstakeren i stillingen har fullført kompetansegivende etter-/ videreutdanning.

Virkningstidspunkt for eventuelt forhandlingsresultat settes til den dato endringen fant sted.

Anke
Oppnås ikke enighet, gjelder Hovedavtalen § 4-2. 

4.3.3 	Rekruttere og beholde arbeidstakere 
I de tilfeller det er helt spesielle problemer med å rekruttere eller beholde kvalifiserte arbeidstakere, vil partene etter forhandlinger kunne inngå avtale om endret lønnsplassering for den enkelte arbeidstaker.

Kommer partene ikke til enighet ved forhandlinger, kan tvisten ikke ankes. Arbeidsgivers siste tilbud skal da vedtas.

4.5	Regulering 2. avtaleår
Før utløpet av første avtaleår, skal det opptas forhandlinger mellom Kirkens Arbeidsgiverorganisasjon  og arbeidstakerorganisasjonene om eventuelle lønnsreguleringer for 2. avtaleår. Partene er enige om at forhandlingene skal føres på grunnlag av den økonomiske situasjonen på forhandlingstidspunktet og utsiktene for 2. avtaleår samt pris- og lønnsutviklingen i 1. avtaleår.

Hvis partene ikke blir enige, kan arbeidstakerorganisasjonene si opp Hovedtariffavtalen innen 14 – fjorten – dager etter forhandlingene er avsluttet og med 14 –fjorten – dagers varsel (dog ikke til utløp før 1. mai 2003).

Partenes valgte organer (representantskap, landsstyre, hovedstyre) skal ha fullmakt til å godkjenne et forhandlingsresultat eller meklingsforslag.

5.5-5.7: UTGÅR

Kapittel 5  Lokalt lønns- og stillingsregulativ

5.0	Innledende merknader
1.	Lønnsfastsettelsen lokalt skjer ved tilsetting og på grunnlag av bestemmelsene i hovedtariffavtalen.
2.	Ved lønnsfastsettelsen skal det bl. a. tas hensyn til stillingens kompleksitet, og den enkelte ansattes kompetanse, ansvar, innsats og resultatoppnåelse.
3.	Lønn fastsettes som årslønn.

5.1	Stillinger (jfr vedlegg 1)
Fastsetting av lønn for disse stillingene foregår i sin helhet lokalt i den enkelte virksomhet.

5.2	Årlig lønnsregulering
Ved lønnsregulering for disse stillingene tas det hensyn til lønnsutviklingen i tariffområdet, virksomhetens totale situasjon, herunder økonomi og krav til effektivitet.

Ved forhandlinger kan det gis både generelle og individuelle tillegg.

Partene lokalt kan avtale at hele eller deler av lønnsreguleringen benyttes av arbeidsgiver til lønnsfastsettelse. 

5.3	Annen lønnsregulering
Der det foreligger spesielle behov for å rekruttere og beholde arbeidstakere, kan det tas hensyn til dette ved lønnsfastsettelse.

Ved skifte av stilling eller vesentlig endring av stillingens arbeidsområde skal det foretas en lønnsvurdering for stillingsinnehaver basert på ny eller endret stilling.

Lønnsregulering etter denne bestemmelsen skjer etter drøftinger mellom de berørte parter.

5.4.	Uenighet om lønnsregulering
Oppnås ikke enighet i det lokale oppgjøret kan hver av partene bringe tvisten inn for organisatorisk behandling mellom de sentrale parter. De sentrale parter kan anbefale fornyet lokal forhandling eller definere den endelige løsning på tvisten.

Dersom ingen av disse løsningene fører fram kan det benyttes voldgift. De sentrale parter, Kirkens Arbeidsgiverorganisasjon og den angjeldende arbeidstakerorganisasjon, avgjør hvilken type voldgift som skal benyttes. Ved uenighet gjelder Hovedavtalen § 4‑3.

Denne bestemmelsen gjelder ikke etter 5.2, tredje ledd eller etter 5.3.

5.5	Prinsipper for individuell lønnsfastsettelse
Ved lønnsfastsettelsen skal det bl.a. tas hensyn til stillingens kompleksitet, og den enkelte ansattes kompetanse, ansvar, innsats, resultatoppnåelse og behov for å rekruttere og beholde arbeidstakere.

Det kan avtales lokalt at ulempetilleggene inkluderes i stillingens lønn.

Det bør være en naturlig sammenheng mellom arbeidstakernes kompetanseutvikling og lønnsutvikling.

Dersom den ansatte gjennom to år oppnår en vesentlig lavere lønnsutvikling enn lønnsutviklingen for sammenliknbare stillinger i virksomheten, skal det gjennomføres en lønnssamtale mellom arbeidsgiver og den ansatte.

3. FELLESBESTEMMELSER

Følgende endringer gjøres i HTA kap. 1:

§ 2 	Tilsetting

2.3 	Deltid/midlertidig tilsatt
Det skal som hovedregel tilsettes i full stilling, med mindre omfanget av arbeidet eller en vurdering av arbeidssituasjonen tilsier noe annet.

Ved ledig stilling skal deltidstilsatte ved intern utlysing tilbys utvidelse av sitt arbeidsforhold inntil hel stilling, dersom vedkommende er kvalifisert for stillingen.

Arbeidsgiver skal informere og drøfte bruk av deltidsstillinger med de tillitsvalgte. Det samme gjelder for bruk av innleid arbeidskraft og midlertidige tilsettinger, jf. arbeidsmiljølovens bestemmelser om midlertidige stillinger. Unntatt herfra er vikariater. (Tidl. 3. og 4. ledd er slått sammen)

Arbeidsmarkedstiltak forutsettes behandlet etter de regler som gjelder for disse.

§ 3 	Oppsigelse, omplassering

3.3	Innskrenkning/rasjonalisering
Ved innskrenkning/rasjonalisering skal, under ellers like vilkår, de med kortest tjeneste innenfor vedkommende arbeidsområde i virksomheten sies opp først, jfr arbeidsmiljøloven § 60 nr. 2 og Hovedavtalen, § 9-4.

§ 4 	Arbeidstid

4.1 	Definisjon
Arbeidstid er den tid arbeidstaker etter lov og avtale står til disposisjon for arbeidsgiver. Aktivt arbeid regnes i sin helhet med i arbeidstiden, mens hjemmevakt medregnes forholdsmessig, jf. pkt. 4.3.

4.3.1	Vakt på vaktrom (utgår)

4.3.2 	Hjemmevakt
Med hjemmevakt forstås en vaktordning som består i at vakthavende holder seg hjemme slik at vedkommende kan varsles på den måten som virksomheten finner formålstjenlig. For hjemmevakt gjelder arbeidsmiljølovens bestemmelser. For øvrig vises til KS’ B-rundskriv nr. 59/92.  (Ny tekst tilsvarer 1., 4. og 5. punktum i tidligere tekst)

4.3.2.1 Underordnet vakt  
Tillegg for kvelds‑ og nattjeneste (jf. pkt. 5.4) samt lørdags‑, søndags‑ og helgedagsgodtgjøring (jf. pkt. 5.2 og 5.3) betales for det beregnede antall timer og endres ikke om det inntreffer utrykninger som medfører aktivt arbeid.

Utrykning
Ved utrykning på vakt betales overtidsgodtgjøring for faktisk medgått tid, jf. pkt. 6.5 og 6.6. Utgifter til reise ved utrykning på hjemmevakt godtgjøres etter reiseregulativet.

4.6 	Helgeaftener o.l.
Arbeidstakere med ordinær dagarbeidstid slutter arbeidet, uten trekk i lønn, kl 12.00 onsdag før skjærtorsdag, pinse‑, jul‑ og nyttårsaften. Ovennevnte arbeidstakere med tjeneste på lørdag gis fri påskeaften uten trekk i lønn.

Betalingsbestemmelse (Ny overskrift)
Beordret tjeneste på nevnte dager/aftener godtgjøres i henhold til pkt. 6.5.1. Dette punktet gjelder også for deltidstilsatte.

§ 5 	Godtgjøring for særskilt arbeidstid m.m. 

5.1.1 	Godtgjøring etter § 5 betales ikke under overtidsarbeid, med unntak av smusstillegg.

5.1.3 	Arbeid av ledende art
Tilleggene kommer som hovedregel ikke til anvendelse for arbeidstakere som har arbeid av ledende art ller en særlig selvstendig stilling. Dette gjelder imidlertid ikke arbeidsledere eller andre i liknende stillinger som i arbeidstiden følger dem de er satt til å lede. 

5.3.2	Etter at spørsmålet er drøftet mellom partene lokalt, kan det i stedet for godtgjøring etter pkt. 5.3.1 helt eller delvis gis 1 1/3 times fri pr. arbeidet time. Slik fritid skal ikke legges til de tider/dager som er nevnt under pkt. 5.3.1 og skal for øvrig gis innen 1 måned dersom partene ikke blir enige om noe annet.

5.4	Kvelds- og nattillegg
5.4.1	For arbeidstakere som arbeider etter skift eller turnusplan (skiftende arbeidstid fra dag til dag og/eller fra uke til uke) betales et tillegg pr time for ordinært arbeid mellom kl 17.00 og kl 06.00. Tillegget betales også til arbeidstakere ved helseinstitusjoner som dekker en del av en turnusplan, selv om vedkommende utelukkende har kvelds- eller nattjeneste.

	Tillegget utbetales etter følgende tabell:
Grunnlønn	Tillegg	
Fra	Til	Kr.	
190 000	199 999	25,-	
200 000	209 999	28,-	
210 000	219 999	29,-	
220 000	229 999	32,-	
230 000	239 999	34,-	
240 000	249 999	37,-	
250 000	259 999	39,-	
260 000	269 999	41,-	
270 000	279 999	42,-	
280 000	289 999	44,-	
290 000	299 999	46,-	
300 000	309 999	48,-	
310 000	319 999	50,-	
320 000	329 999	52,-	
Høyere grunnlønn		52,-	

5.4.2	Arbeidstakere som ikke kommer inn under pkt 5.4.1 tilstås kr 23 pr arbeidet time for ordinært arbeid mellom kl. 17.00 og kl 06.00.

§ 7 	Ferie
I tillegg til ferieloven gjelder:

7.3	Avtalefestet ferie.(Tekst fra vedlegg 3 i HTA 1.5.2000-30.4.2002)

7.3.1	Arbeidstaker har rett til fem virkedager (jf. ferieloven § 5 nr. 4) fri hvert kalenderår. Deles den avtalefestede ferien, kan arbeidstaker bare kreve å få fri så mange dager som vedkommende normalt skal arbeide i løpet av en uke.

Dersom myndighetene beslutter å iverksette den resterende del av den femte ferieuken, skal disse dagene komme til fradrag i den avtalefestede ordningen.

7.3.2	Feriepenger beregnes i samsvar med ferieloven § 10 og utgjør 12,0 % (14,3% for arbeidstakere over 60 år).

7.3.3	Arbeidsgiver fastsetter tidspunktet for den avtalefestede ferien etter drøftinger med de tillitsvalgte eller den enkelte arbeidstaker samtidig med fastsettelsen av den ordinære ferie.

Arbeidstaker kan kreve å få underretning om fastsettelse av den avtalefestede del av ferien tidligst mulig og senest to måneder før avvikling, med mindre særlige grunner er til hinder for det.

7.3.4	Arbeidstaker kan kreve å få feriefritid etter denne bestemmelse uavhengig av opptjening av feriepenger.

Dersom driften helt eller delvis innstilles i forbindelse med ferieavvikling, kan alle arbeidstakere som berøres av stansen, pålegges å avvikle ferie av samme lengde uavhengig av opptjeningen av feriepenger.

7.3.5	Arbeidstaker kan kreve at den avtalefestede delen av ferien gis samlet innenfor ferieåret, jf. ferieloven § 7 nr. 2, slik at 1 ukes sammenhengende ferie oppnås.

De sentrale parter oppfordrer partene lokalt til å plassere den avtalefestede ferie slik at kravet til produktivitet i størst mulig grad blir ivaretatt. 

7.3.6	Ved skriftlig avtale med den enkelte, kan den avtalefestede ferien overføres helt eller delvis til neste ferieår. 

7.3.7	For skiftarbeidere tilpasses den avtalefestede ferien lokalt, slik at det etter full gjennomføring utgjør 4 arbeidede skift.

§ 8 	Lønn under sykdom, svangerskap, fødsel og adopsjon

8.3.4 	Arbeid under svangerskapet
Hvis arbeidet pga. svangerskapet ikke kan utføres tilfredsstillende, kan administrasjonen drøfte med arbeidstakeren og hennes tillitsvalgte at inntil 1 1/2 måned av permisjonen skal tas før nedkomstdatoen. Arbeidstakerens ønske skal tillegges avgjørende vekt.

Gravid arbeidstaker som etter lov eller forskrift må slutte i arbeidet pga. risikofylt arbeidsmiljø, får en utvidet rett til lønn som svarer til perioden fra fratredelse og frem til fødselen. Permitteringen skal ikke berøre de uker kvinnen har rett til som ordinær fødselspermisjon. Omplasseres arbeidstaker til annen, eventuelt lavere lønnet stilling på grunn av svangerskapet, beholder vedkommende sin lønn, inklusive faste årlige lønnsmessige tillegg, samt lønnsmessige tillegg etter oppsatt tjenesteplan, herunder hjemmevakt.

Det bør i vaktordninger legges til rette for at gravide arbeidstakere etter 28. svangerskapsuke kan ha en arbeidssituasjon som ikke medfører unødig belastning. (flyttet fra 4.3, 2. ledd)

8.3.8 	Omsorgspermisjon for faren
I forbindelse med fødsel har faren rett til 2 uker omsorgspermisjon med full lønn dersom han bor sammen med moren og nytter tida til omsorg for familie og hjem, jf. arbeidsmiljøloven § 31 nr. 2. Lønn beregnes på samme måte som lønn under sykdom, jfr. pkt. 8.2.2.1.

8.3.9 	Gjeninntreden
Dersom moren gjeninntrer i arbeidet før hun har oppebåret lønn i det rettmessige antall uker (jf. pkt. 8.3.1), har faren, når han fyller vilkårene i pkt. 8.3.1 om tjenestetid, rett til permisjon med full lønn for den resterende del av perioden på de vilkår og i det omfang som framgår av folketrygdloven § 14-9.

Farens rett etter dette punkt er ikke avhengig av at moren er tilsatt i virksomhet som omfattes av denne avtalen.

8.3.10	Fedrekvote (Ny bestemmelse)
Faren har rett til full lønn på de vilkår og i det omfang som framgår av folketrygdloven i de 4 uker som er forbeholdt faren. Se for øvrig folketrygdloven §§ 14-9 og 14-10.

§ 9	Lønn under avtjening av verneplikt

9.1	Førstegangstjeneste/repetisjonsøvelser

Nytt 2. ledd:
Tilsvarende rettigheter gis kvinner som verver seg til militær førstegangstjeneste.

§ 11 	Erstatning ved yrkesskade/yrkessykdom

11.1 	Yrkesskade
Ved yrkesskade/yrkessykdom (godkjent av trygdeetaten som yrkesskade) som følge av arbeid i kommunal virksomhet, tilstås en engangserstatning utregnet etter folketrygdens grunnbeløp på skademeldingstidspunktet.

Erstatningen inklusive renter etter forsikringsavtaleloven skal likevel minst tilsvare erstatning beregnet etter grunnbeløpet på oppgjørstidspunktet.

§ 12 	Lønnsansiennitet 

12.1 	Hovedregel
Lønnsansiennitet fastsettes ved tilsetting etter følgende regler:

Lønnsansiennitet regnes tidligst fra fylte 18 år. Ansiennitetsdatoen fastsettes til den 1. i tilsettingsmåneden på grunnlag av godskrevet lønnsansiennitet. 

Omsorgstjeneste godskrives med inntil 3 år. Med omsorgstjeneste menes omsorg for barn eller pleie av eldre eller syke.

Fagarbeider med avlagt fagprøve får verdiskapningsdelen av læretiden medregnet i lønnsansienniteten.

	Verneplikt godskrives i lønnsansienniteten.

Ved omgjøring av stilling som følge av utdanning og/eller endrede arbeidsoppgaver beholdes tidligere fastsatt lønnsansiennitet

Det gis ikke lønnsansiennitet etter flere bestemmelser for samme tidsrom. 

12.2	Ved tilsetting i stilling med minstelønn under kr 200.000, godskrives all tidligere privat og offentlig tjeneste i lønnsansienniteten.

4. 	PENSJON

Følgende endringer gjøres i HTA kap. 2 – Pensjon
KAPITTEL 2 — PENSJONSFORHOLD
2.3	Tilleggslønn og forholdet til pensjonsgivende inntekt
2.3.1	Vilkår for pensjonsgrunnlaget
Inntekt må være godtgjøring for arbeidsytelse for å kunne medregnes i pensjonsgrunnlaget.

All godtgjøring i tillegg til vanlig lønnsplassering kan kun gjøres pensjonsgivende når den er godtgjort gjennom tilleggslønn som årsbeløp etter kap 3, pkt. 3.3, og blir utbetalt på samme måte som regulativlønnen.

Godtgjøringer som pr. 30. april 2002 regnes med i pensjonsgrunnlaget, skal fortsatt være pensjonsgivende.
2.3.2	Lønnsforhøyelse kort tid før pensjonsalder
Økning i pensjonsgrunnlaget som følge av lønnsforhøyelse de siste 2 år før fratreden med alderspensjon, ses bort fra ved pensjonsberegningen med mindre lønnsforhøyelsen skyldes automatisk virkende lønnsregulering ved sentrale og lokale forhandlinger. I tillegg medregnes inntil 25 % av folketrygdens grunnbeløp gitt som individuelle lønnstillegg ved lokale lønnsforhandlinger med hjemmel i kapittel 4 og kapittel 5.
Dersom lokalt fastsatt lønnsforhøyelse de siste 2 år, ut over unntakene nevnt i foregående ledd, likevel skal inngå i pensjonsberegningen, skal merpensjonen som følge av dette dekkes av arbeidsgiver i sin helhet.
Når lønnen forhøyes med en virkningsdato senere enn siste regulering av folketrygdens grunnbeløp, medregnes lønnsøkningen som om den var skjedd fra samme dato som grunnbeløpsendringen.
2.3.3	Nedgang i pensjonsgrunnlaget
Tillegg i alderspensjon på grunn av tidligere høyere lønnsnivå gis når medlemmet i en sammenhengende periode på 2 år har hatt et gjennomsnittlig pensjonsgrunnlag – målt i antall grunnbeløp (G) – som er høyere enn pensjonsgrunnlaget på fratredelsestidspunktet. (For deltidstilsatte benyttes pensjonsgrunnlaget omregnet til full stilling ved denne sammenligningen.)
Pensjonen beregnes i så fall slik:
•	Det høyere pensjonsgrunnlaget (gjennomsnittsgrunnlaget i toårsperioden) medregnes for så mange pensjonsgivende tjenesteår som vedkommende i alt hadde opptjent fram til slutten av denne perioden.
•	I tillegg kommer pensjon beregnet etter det nye (lavere) pensjonsgrunnlag for de tjenesteår vedkommende har opptjent etter nevnte tidspunkt, likevel ikke for flere år enn at det til sammen blir full tjenestetid.
•	For at en nedgang i lønn pga. redusert tilleggslønn skal få innvirkning på fastsettelse av pensjonsgrunnlaget, må nedgangen utgjøre minst 10 % av folketrygdens grunnbeløp.

5.	LÆRLINGER

KAPITTEL 6 – LÆRLINGER

6.1	Lærlinger som inngår lærekontrakt etter reglene i opplæringsloven, skal lønnes etter de uttømmende bestemmelser i dette kapittel.

Definisjoner:
•	Lærling: har undertegnet en lærekontrakt med sikte på fag- eller svenneprøve i fag som har læretid i virksomhet, jf. opplæringsloven § 4-1 og forskriften § 1-3.
•	Lærekandidat: har undertegnet en opplæringskontrakt med sikte på en mindre omfattende prøve enn fag-/svenneprøve, jf. opplæringsloven § 4-1.
•	Praksiskandidat: har meldt seg til fag-/svenneprøve eller opplæringsloven  § 3-5 uten å være elev eller lærling.
6.1.1	Læretiden består av opplæringstid og verdiskapingstid. Lønn utbetales bare for verdiskapingstiden. Lønnen til lærlinger fastsettes som en prosentvis andel av minstelønn for fagarbeider (stillingskode 5124), eksklusive tillegg. Lønn til lærekandidater, se pkt 6.1.5
Dersom partene lokalt er enige, kan en annen prosentvis fordeling av lønn avtales, innenfor den gitte ramme som er beskrevet nedenfor. 
6.1.5	Lønn lærekandidater (ny)
Lønn for lærekandidater fastsettes lokalt i hvert enkelt tilfelle etter drøftinger med de tillitsvalgte.

6.1.7	Prøveavleggelse (ny)
Arbeidsgiver dekker lønn ved prøveavleggelse for lærlinger.
6.1.8	Rekruttering
Dersom det er særlige vansker med å rekruttere lærlinger, kan partene lokalt drøfte midlertidige tiltak som øker mobiliteten og tilgang på lærlinger, for eksempel støtte til læremateriell, støtte til oppholdsutgifter og støtte til reise- og flytteutgifter.
6.1.9 	Ubekvemstillegg (tidl. 6.1.6)
Lærlingen og lærekandidaten utbetales ubekvemstillegg etter kap. 1 § 5. 

6.1.10 	Overtid
Lærlinger og lærekandidater under 18 år kan ikke pålegges overtidsarbeid, jf. arbeidsmiljøloven § 36.

6.1.11	Annet arbeid
Lærlinger som utfører annet arbeid enn det lærekontrakten tilsier lønnes i henhold til tariffavtalens bestemmelser for slikt arbeid.
6.1.12 Sykelønn og fødselspenger/adopsjonspenger
Lærlingen og lærekandidaten gis rett til sykelønn og fødsels-/adopsjonspenger etter kapittel 1 § 8 med beregningsgrunnlag i aktuell lønnsprosent når tilfellet oppstår. Slike fravær kan medføre at læretiden forskyves med tilsvarende forskyvning av lønnsprosenten.

6.1.13 Gruppelivsforsikring
Lærlingen og lærekandidaten omfattes av gruppelivsforsikringen i kapittel 1 § 10 med rettigheter som tilsvarer 50 % av det beløp som framgår av punkt 10.2. 

6.1.14 Bruttolønn
Lærlingen og lærekandidaten omfattes ikke av arbeidsgivers tjenestepensjonsordning og lønnen skal derfor utbetales som bruttolønn. 

TIL PROTOKOLLEN

Organisasjons- og kompetansemidler (OK-midler)

Formål
•	Videreføre sentralt partsammensatt arbeid med kompetanseutvikling i kirkelig sektor
•	Bidra til informasjon og opplæring om medbestemmelse og tillitsvalgtordningen i KA-sektoren.

Finansiering
Den totale avsetningen skal være på 0,11 % pr år, av den beregnede grunnlønnsmassen pr 1. oktober hhv i 2002 og 2003. Arbeidstakernes andel er 130 kr. pr. årsverk og beløpet trekkes hhv i november 2002 og november 2003. Alle fastlønte og timelønte inkludert vikariater og engasjementer av mer enn 6 mnd varighet pr 1. oktober skal trekkes.

Disponering
Midlene disponeres av et partssammensatt utvalg bestående av 4 arbeidstakerrepresentanter og 4 arbeidsgiverrepresentanter. 

a)	Partene er enige om å videreføre det partsammensatte arbeidet med kompetansereformen i sektoren, og midlene til dette formålet skal utgjøre om lag 50 % av samlet innbetaling i OK-midler. 
Midlene skal anvendes til arbeid med informasjon og tilpassing av ordninger for etter- og videreutdanning i sektoren, vurdering av kompetansebehov og utvikling av nye tiltak som kan imøtekomme både arbeidstakernes og virksomhetenes behov.

b)	De resterende OK-midlene skal brukes til gjennomføring av regionale kursdager for tillitsvalgte, medlemmer i adm.utvalg og arbeidsgiverrepresentanter. Partene viser her til Rapport fra partssammensatt arbeidsgruppe vedr. evaluering av Hovedavtalen fra 16. februar 2000 hvor det bl.a. heter: Utvalget ser at det ligger utfordringer til partenes informasjon/opplæring rettet mot de lokale arbeidsplasser. Organisasjonene på begge sider driver informasjon og opplæring for sine respektive medlemmer, men det kan tyde på at dette ikke er tilstrekkelig. Utvalget mener at partene må vurdere tiltak med felles informasjon, der alle tillitsvalgte/arbeidsgiverrepresentanter er tilstede og hører det samme budskapet.

Partene i fellesskap har ansvar for planlegging og gjennomføring av kursdagene. Kursdagene skal gi en bred opplæring i behovet for og ordninger for medbestemmelse i kirkelig sektor. Det skal gis anledning til egne samlinger for den enkelte organisasjon. 

Innkreving av midler og administrasjon
Midlene innbetales til KA innen 1. februar, og KA administrerer midlene i tråd med utvalgets forutsetninger. 

Oslo
Det gjøres tilpassinger til fellesbestemmelsene i Oslo i hht Vedlegg 2.

Inkluderende arbeidsliv
Intensjonsavtalen om et mer inkluderende arbeidsliv pålegger partene et forpliktende samarbeid for å redusere sykefraværet, redusere tilgangen til uføretrygd, øke den reelle pensjoneringsalderen og bidra til en mer inkluderende og stimulerende personalpolitikk i virksomhetene.

For å sikre at partene lokalt følger opp målsettingene i intensjonsavtalen, er de sentrale parter enige om å stimulere til iverksetting av lokale tiltak.

Partssammensatt arbeidsgruppe vedr. stillingskoder/lønnssatser

Det nedsettes et partssammensatt utvalg som skal gjennomgå stilingskodene i Vedlegg 1 med tanke på forenklinger/justeringer. Det forutsettes at ingen arbeidstakere skal verken ned eller opp i lønn som følge av endringer/justeringer i stilingskoder. Utvalget skal være ferdig innen 15. september 2002.
Utvalget skal også se på praktisk anordning av lønnssatser ut fra hva som blir klarlagt i KS-området med tanke på lik terminologi.
Utvalget sammensettes slik:
1 representant fra KFO
1 representant fra Norsk Kommuneforbund 
1 representant fra Musikernes fellesorganisasjon 
2 representanter fra Kirkens Arbeidsgiverorganisasjon 

Protokolltilførsel 1
God og stabil rekruttering til kirkelige stillinger er avhengig av gode rammebetingelser for den lokale kirke. Partene ser med bekymring på utviklingen, og vil be staten ta et sterkere ansvar for å bruke sine virkemidler for å bidra til å gjøre det mulig for kirken å rekruttere og beholde kvalifisert arbeidskraft.

Protokolltilførsel 2
Forhold som knytter seg til arbeidstid/avspasering etc i forbindelse med hellig- og høytidsdager, jfr HTA kapittel 1, § 5, pkt 5.3.2, er partene enige om å følge opp og løse under kommende revisjon av sentrale særavtaler.

Vedlegg 1

Overføring av stillingskoder pr 01.05.2002

Lønnsstruktur 1
Stillinger i HTA	Øvrige stillinger	Avansementsstillinger	HTA 2002	
Stillingskode/-betegnelse	LRK	Stillingskode/-betegnelse	LRK	Stillingskode/-betegnelse	LRK	Ny Stillingskode/betegnelse	
5111	Arbeider 	2.1					5111	Arbeider 	
				5113	Arbeider I	3.1	5113	Arbeider I	
5117	Assistent	2.1	 				5117	Assistent	
				5121	Assistent I	3.1	5121	Assistent I	
5122	Barnepleier (65)	5.1					5122	Barnepleier (65)	
5124	Fagarbeider	5.1					5124	Fagarbeider	
				5131	Fagarbeider I	6.1	5131	Fagarbeider I	
		5125	Barne- og ungdomsarbeider	5.1			5125	Barne- og ungdomsarbeider
(m fagbrev)	
		5127	Håndverker/
fagarbeider	5.1			5127	Håndverker/
fagarbeider	
		5126	Frisør	5.1				
		5128	Håndverksmester	5.1				
		5129	Omsorgsarbeider	5.1			5129	Omsorgsarbeider	
		5130	Renholdsoperatør	5.1			5130	Renholdsoperatør	
5112	Kirketjener/ 
kirkegårdsarbeider-	2.3					5112	Kirketjener/ 
kirkegårdsarbeider-	
				5114	Spesialarbeider	3.3	5114	Spesialarbeider	
5137	Kirketjener	2.3					5137	Kirketjener	
				5138	Kirketjener I	3.3	5138	Kirketjener I	
Ny >						xxxx 	Kirkegård- /
krematoriearbeider	
5139	Klokker	2.3					5139	Klokker	
				5140	Klokker I	3.3	5140	Klokker I	
5142	Kontorfullmektig	2.3					5142	Kontorfullmektig	
				5143	Kontorfullmektig I	3.3	5143	Kontorfullmektig I	
5228	Menighetsarbeider	2.3					5228	Menighetsarbeider	
				5229	Menighetsarbeider I	3.3	5229	Menighetsarbeider I	
				5116	Aktivitetsleder	3.3	5116	Aktivitetsleder	
5144	Menighetssekretær	5.1					5144	Menighetssekretær	
				5145	Menighets-sekretær I	6.1	5145	Menighetssekretær I	
5133	Miljøterapeut/
-arbeider (65)	5.1					5133	Miljøterapeut/
-arbeider   (65)	
				5230	Miljøterapeut/
-arbeider I	6.1	5230	Miljøterapeut/
-arbeider I	
5147	Organist	2.3					5147	Organist	
				5148	Organist I	3.3	5148	Organist I	
5149	Renholder (65)	2.3					5149	Renholder (65)	
				5150	Renholder I	3.3	5150	Renholder I	
5103	Sanger	2.1					5103	Sanger	
5151	Sekretær	5.1					5151	Sekretær	
				5152	Sekretær I	6.1	5152	Sekretær I	
5153	Tekniker	2.1			5154	Tekniker I	3.1		
5231	Undervisningsarbeider	2.3					5228	Menighetsarbeider	
				5232	Undervisningsarbeider I	3.3	5228	Menighetsarbeider	
5155	Vaktmester	2.1					5155	Vaktmester	
		5156	Vaktmester	4.1			5156	Vaktmester	
				5157	Vaktmester I	3.1	5157	Vaktmester I	

ARBEIDSLEDERE – LØNNSSTRUKTUR 1
S.kode	Still.betegnelse	Laveste lønnsplassering	Ny stillingskode og stillingsbetegnelse

5160	Arbeidsleder	22			5160	Arbeidsleder
5161	Avdelingsleder	22			5161	Avdelingsleder
5162	Formann	22			5162	Formann
5163	Oppsynsmann	22			5163	Oppsynsmann
5164	Oppsynsmann	25			5163	Oppsynsmann

LØNNSSTRUKTUR 2

Stillinger i HTA	Øvrige stillinger	Avansementsstillinger	HTA  2002	
Stillingskode/-betegnelse	LRK	Stillingskode/-betegnelse	LRK	Stillingskode/-betegnelse	LRK	Nye stillingskoder	
5165	Barnevernspedagog	10.1					5165	Barnevernspedagog	
				5166	Barnevernspedagog I	11.1	5165	Barnevernspedagog	
5167	Diakon	12.1	 				5167	Diakon	
				5168	Diakon I	13.1	5167	Diakon	
5169	Førskolelærer	10.1					5169	Førskolelærer	
5242	Assisterende styrer v/barnehage						5242	Assisterende styrer v/barnehage	
				5170	Førskolelærer I	11.1	5169	Førskolelærer	
				5198	Pedagogisk leder	11.1	5198	Pedagogisk leder	
				5171	Førskolelærer	11.2	5192	Spesialpedagog	
5172	Ingeniør	7.1					5172	Ingeniør	
				5173	Avdelingsingeniør	8.1	5172	Ingeniør	
5175	Kantor	12.1					5175	Kantor	
				5109	Kantor I	13.1	5175	Kantor	
5176	Kateket	13.1					5176	Kateket	
				5177	Kateket I	14.1	5176	Kateket	
5233	Menighetsarbeider	10.1					5228	Menighetsarbeider	
				5234	Menighetsarbeider I	11.1	5228	Menighetsarbeider	
5235	Menighetspedagog	10.1					5235	Menighetspedagog	
				5236	Menighetspedagog I	11.1	5235	Menighetspedagog	
5180	Musikkskolelærer	10.1					5183	Organist	
				5181	Musikkskolelærer I	11.1	5183	Organist	
5183	Organist	10.1					5183	Organist	
				5184	Organist I	11.1	5183	Organist	
5185	Saksbehandler	7.1					5185	Saksbehandler	
		5186	Førstesekretær	7.1			5188	Konsulent	
				5187	Førstekonsulent	lt 33	5188	Konsulent	
				5188	Konsulent	9.1	5188	Konsulent	
5192	Spesialpedagog	11.1					5192	Spesialpedagog	
		5193	Førskolelærer	11.2			5192	Spesialpedagog	
				5194	Spesialpedagog I	12.1	5192	Spesialpedagog	
5195	Sykepleier (65)	10.1					5195	Sykepleier  (65)	
Ny >						xxxx	Diakonimedarbeider	

LEDERSTILLINGER – LØNNSSTRUKTUR 2

S.kode	Still.betegnelse	Laveste lønnsplassering             Ny stillingskode og stillingsbetegnelse

5196	Avdelingsleder	30			5196	Avdelingsleder
5197	Klubbleder	30
5199	Styrer v/barnehage	30			5199	Styrer v/barnehage

LØNNSSTRUKTUR 3

Stillinger i HTA	Øvrige stillinger	Avansementsstillinger	HTA  2002	
Stillingskode/-betegnelse	LRK	Stillingskode/-betegnelse	LRK	Stillingskode/-betegnelse	LRK	Nye stillingskoder	
5107	Diakon	13.2					5107	Diakon	
				5108	Diakon I	14.2	5107	Diakon	
5200	Domkantor	16.1					5200	Domkantor	
				5110	Domkantor I	17.1	5200	Domkantor	
5201	Institusjons-/
sykehusprest	15.1					5226	Prest	
5202	Kantor	13.2					5202	Kantor	
				5203	Kantor I	14.2	5202	Kantor	
5204	Kateket	13.2					5204	Kateket	
				5205	Kateket I	14.2	5204	Kateket	
5237	Menighetsarbeider	12.1					5228	Menighetsarbeider	
				5238	Menighetsarbeider I	13.1	5228	Menighetsarbeider	
5239	Menighetspedagog	12.1					5235	Menighetspedagog	
				5240	Menighetspedagog I	13.1	5239	Menighetspedagog	
5206	Rådgiver	lt 49					5206	Rådgiver	
				5207	Spesialrådgiver	lt 51	5206	Rådgiver	
5208	Saksbehandler	12.1					5206	Rådgiver	
		5209	Førstekonsulent	12.1  lt 33			5206	Rådgiver	
				5210	Spesialkonsulent	lt 39	5206	Rådgiver	

LEDERSTILLINGER – LØNNSSTRUKTUR 3
[…]
DIVERSE STILLINGER

S.kode	Still.betegnelse	Laveste lønnsplassering	Ny stillingskode og stillingsbetegnelse	
5211	Administrasjonssjef			
5212	Assisterende leder		5212	Assisterende leder	
5213	Avdelingsleder		5224	Leder	
5214	Avdelingssjef		5224	Leder	
5215	Bestyrer		5224	Leder	
5216	Daglig leder/kirkeverge		5216	Daglig leder/kirkeverge	
5241	Daglig leder i menighet		5241	Daglig leder i menighet	
5217	Driftsleder		5224	Leder	
5218	Fagsjef		5224	Leder	
5104	Forsker I		5104	Forsker I	
5105	Forsker II		5105	Forsker II	
5106	Forsker III		5106	Forsker III	
5219	Fritidsleder		5219	Fritidsleder	
5220	Kasserer		5142	Kontorfullmektig	
5102	Kirketolk		5102	Kirketolk	
5221	Klubbarbeider		2.1	5222	Klubbleder	
5222	Klubbleder		2.1	5222	Klubbleder	
5223	Kontorsjef		5224	Leder	
5224	Leder		5224	Leder	
5225	Personalsjef		5225	Personalsjef	
5226	Prest		5226	Prest	
5227	Økonomisjef		5227	Økonomisjef	

Prinsipper for samordning mellom kapittel 4 og 5

1.	Stillingskoder i kapittel 5 endres ved at første tallet i koden byttes ut med tallet 3 (3xxx). 

2.	Ved enighet i lokale lønnsforhandlinger og etter samtykke fra sin sentrale arbeidstakerorganisasjon, kan arbeidstakere overføres fra kap. 4 til stillingskode underlagt kap. 5, og motsatt. 

3.	Ved nytilsettinger i de stillingskoder som pr 01.05.2002 omfattes av kapittel 5, avgjør arbeidsgiver innplassering i stillingskode, jfr dog HA del B § 3-4 c.

Stillingskoder opprettet i kapittel 5:

3212	Assisterende leder	
3241	Daglig leder i menighet	
3216	Daglig leder/kirkeverge	
3104	Forsker I	
3105	Forsker II	
3106	Forsker III	
3224	Leder	
3225	Personalsjef	
3226	Prest	
3206	Rådgiver	
3227	Økonomisjef	

Vedlegg 2  Tilpassinger til fellesbestemmelsene i Oslo
1	Til HTA kapittel 1, § 3  Oppsigelse, omplassering 

HTA kap. 1, § 3, pkt. 3.2.1 gjøres ikke gjeldende for Oslo. 

For Oslo gjelder: 
a)	For øvrige arbeidstakere gjelder en oppsigelsesfrist på 3 måneder regnet fra og med første dag i måneden etter at oppsigelsen fant sted.

HTA kap. 1, § 3, pkt. 3.4 gjøres ikke gjeldende for Oslo. 

For Oslo gjelder:
b)	Arbeidstaker som på grunn av sykdom må gå over i lavere lønnet stilling, beholder sin tidligere stillings lønn, dersom vedkommende har minst 2 års forutgående tjeneste i den høyere stilling.

Sykefravær med lønn kan regnes med som tjenestegjøring i relasjon til kravet om 2 års tjeneste i den høyere stilling.

Arbeidstakere beholder den høyere stillings automatiske opprykksregler samt personlige tillegg og fastlønnstillegg, som er pensjonsgivende. Derimot skal alle tillegg som er kompensasjon for spesielle ulemper, falle bort.

Protokolltilførsel:
Det er enighet om at pkt. 1 b, 2. og 3. ledd her kan fjernes dersom disse bestemmelsene er tatt ut for Oslo kommune. 

2	Til  HTA kap.1, § 5, Godtgjøring for særskilt arbeidstid m.m
HTA kap. 1, § 5 pkt. 5.1.1 får følgende tillegg: 
a)	For Oslo utbetales lørdags- og søndagstillegg ved 50 % overtid. 

HTA kap. 1, § 5, pkt. 5.4.1 gjøres ikke gjeldende for Oslo. 
For Oslo gjelder: 
b)	Arbeidstaker som arbeider etter tjenesteplan med 37,5, 35,5 eller 33, 6 timers uke, får for ordinær tjeneste i tiden kl. 17.00 til kl. 06.00 40 % tillegg til ordinær lønn. 
3	Til HTA kapittel 1, § 8 Lønn under sykdom, svangerskap, fødsel og adopsjon

Sykdom:
HTA kap. 1, § 8, pkt. 8.2.1 og 8.2.2 gjelder ikke for Oslo. 

For Oslo gjelder:
a)	Arbeidstaker med en fast ukentlig arbeidstid på 15 timer eller mer, har rett til lønn under sykdom i inntil 1 år i sammenheng, dog ikke utover det tidspunkt folketrygden refunderer sykepenger.

Det er en forutsetning at arbeidstakeren har tiltrådt stillingen.

Arbeidstaker med en ukentlig arbeidstid på mindre enn 15 timer, men med fast avtale om å møte bestemte dager i uken, har rett til lønn under sykdom i inntil 1 år i sammenheng etter 14 dagers tjeneste forutsatt at vedkommende har sykelønnsrettigheter etter folketrygdloven. Det samme gjelder for sesongarbeidere og ekstrahjelp/ekstravakter. 

Arbeidstaker som mottar fulle folketrygdytelser har ikke rett til sykelønn etter bestemmelsen her.

b)	Når arbeidstakeren som nevnt i pkt. a) ovenfor har tjenestegjort sammenhengende i minst 1 måned etter 1 års sykefravær, har vedkommende på ny rett til lønn under sykdom i tre måneder.

Har arbeidstakeren tjenestegjort 6 måneder siden sykelønnsrettighetene var opphørt, får vedkommende på ny rett til lønn under sykdom etter pkt. a) ovenfor.

c)	Snarest mulig og senest etter 8 ukers sykefravær, skal eventuelle attføringstiltak tas opp til vurdering. 

d)	Med lønn forstås regulativlønn, faste årlige lønnsmessige tillegg, samt lønnsmessige tillegg etter oppsatt tjenesteplan, herunder hjemmevakt og akkordfortjeneste, kfr. dog pkt. 1 b), 1. og 3. ledd.

Beregningsgrunnlaget settes som hovedregel til de 4 forutgående uker, eller tjenesteplan som er satt opp etter konferanse mellom arbeidsgiver og de tillitsvalgte.

Svangerskap og fødsel m.v:

For Oslo gjelder følgende i tillegg til HTA kap.1, § 8:

e)	Ved beregning av 6 måneders tjeneste medregnes bare sykefravær med rett til sykepenger fra folketrygden og permisjoner med lønn etc. som til sammen ikke overstiger 4 måneder. 

f)	Bor foreldrene ikke sammen, kan farens rett etter HTA kap. 1, § 8 pkt. 8.3.8  utøves av en annen arbeidstaker som bistår moren under svangerskapet/fødselen.

4	Til HTA kapittel 1, § 9 Lønn under avtjening av verneplikt

HTA kap. 1, § 9 gjøres ikke gjeldende for Oslo. 

For Oslo gjelder:

a)	Arbeidstaker får under avtjening av verneplikt ordinær lønn (herunder fast akkordtillegg) i inntil 18 måneder hvis vedkommende er forsørger, eller 1/3 lønn i samme tidsrom forutsatt at vedkommende ved vernepliktens begynnelse har 6 måneders sammenhengende tjeneste.
Med forsørgeransvar forstås at arbeidstakeren enten forsørger barn under 17 år eller har ektefelle/samboer med lavere inntekt enn 3,5 G . Som samboer regnes person som har felles bopel og felles barn med arbeidstakeren eller som kan dokumentere at samboerforholdet har bestått i de siste 2 år.

Under samme forutsetning gis ikke-forsørgere ordinær lønn (herunder fast akkordtillegg) ved repetisjonsøvelser, heimevernstjeneste o.l.

For kvinner som avtjener verneplikt i.h.t. avtale mellom arbeidstakeren og forsvaret gis første og annet ledd tilsvarende anvendelse.

b)	Godtgjørelser som utbetales kontant av de militære myndigheter fratrekkes i fellesrådets ytelser både for forsørgere og ikke-forsørgere. Dersom arbeidstakeren istedenfor kost får utbetalt innkommanderingstillegg, tjenestetillegg eller kosttillegg, trekkes dette ikke fra. Det samme gjelder også kvartergodtgjørelse.
Dersom arbeidstaker ikke regnes som forsørger etter pkt. a) og får utbetalt 1/3 sivil lønn, gjøres det ikke fradrag for eventuelt ektefelletillegg etter eventuelt botillegg.

c)	Ved repetisjonsøvelse, heimevernstjeneste, o.l. gjøres det ikke fradrag for de militære ytelser arbeidstaker får for tjeneste på sine fridager.

d)	Utkommandering til ordinær verneplikt i tiden 1. juni til 30. september medfører tilsvarende reduksjon av ferien.

5	Til HTA kapittel 1, § 10 Ytelser etter dødsfall/gruppelivsforsikringer

HTA kap. 1, § 10, pkt. 10.4 bokstav B gjøres ikke gjeldende for Oslo. 

For Oslo gjelder:
Ektefelle eller registrert partner  regnes som etterlatt med mindre det før dødsfallet var avsagt dom for eller gitt bevilling til separasjon eller skilsmisse, eller oppløsning av partnerskap, selv om avgjørelsen ikke er rettskraftig eller endelig.

Samboer regnes som etterlatt når vedkommende har felles bopel og felles barn med arbeidstakeren, eller som har levd i et ekteskapslignende forhold, hvis det fremgår av folkeregisteret vedkommende har hatt samme bopel som forsikrede i de siste to år før dødsfallet. 

6	Til HTA kapittel 1, § 11, Erstatning ved yrkesskade/yrkessykdom

For Oslo gjelder følgende i tillegg til HTA kap. 1, § 11: 

a)	Rammes en arbeidstaker av yrkesskade, skal virksomheten bære utgiftene ved foreskrevet sykebehandling i den utstrekning disse ikke dekkes av offentlige trygder. 

b)	Arbeidstaker som ikke kan utføre sitt arbeid som følge av yrkesskade, har rett til tjenestefri med full lønn i inntil 2 år. Ytelsene opphører ikke ved utløp av oppsigelsesfrist, vikariat eller sesong.

Virksomheten kan tilstå ytterligere tjenestefrihet med lønn hvis det er grunn til å anta at vedkommende innen rimelig tid kan gjenoppta sitt arbeid eller overføres til annen stilling. 

c)	Snarest mulig og senest etter 8 ukers sykefravær skal eventuelle attføringstiltak tas opp til vurdering. 

Ved overføring til annet arbeid beholder vedkommende sin tidligere stillings lønn, såfremt han/hun har minst 1 års forutgående tjeneste.

d)	Definisjonen av samboer/ektefelle, jf. foran under pkt. 5. 

e)	Jf. pkt. 3 d) foran vedrørende definisjon av lønn.

f)	Arbeidstaker trekkes i lønn for ulykkesforsikring som er tegnet for fritiden.

Protokolltilførsel: 
Ulykkesforsikring for fritiden er tegnet av fellesrådet på vegne av de tilsatte.

7	Til HTA kapittel 1, § 12 Lønnsansiennitet og andre lønnsbestemmelser

HTA kap.1, § 12, pkt. 12.4 gjøres ikke gjeldende for Oslo. 

For Oslo gjelder:
a)	Fravær som regnes med i lønnsansienniteten:
1. Fravær med hel eller delvis lønn
2. Fravær ved oppdrag i arbeidstakerorganisasjon og offentlige verv
3. Permisjon uten lønn medregnes med inntil 1 år.

For Oslo gjelder for øvrig:
b)	Omsorgstjeneste godskrives med  ytterligere 3 år i lønnsansienniteten for arbeidstaker  som spesielt er tillagt omsorgsfunksjoner.

Arbeidstaker med langvarig omsorgstjeneste før avlagt eksamen fra helse- og sosialfaglig utdanning gis godskrivning på tilsvarende grunnlag.